Vse več proizvajalcev tehnologije ponuja programsko opremo za avtomatizacijo in nadzor sistema v oblaku. Seveda so končni uporabniki tisti, ki morajo oceniti, kje želijo gostiti te tehnologije – ali jih želijo »posedovati« v tradicionalnem smislu ali se bodo opredelili za nove koncepte dostave, kot sta programska oprema kot storitev (SaaS) in platforma kot storitev (PaaS), za določene aplikacije ?
Industrija 4.0 je ustvarila potrebo po “inteligentni” proizvodnji z osredotočenostjo na povezljivosti in učinkovitejših procesih odločanja. Na tej liniji modernizacije je tudi prehod industrijskih aplikacij v oblačno okolje. Na podlagi uspešne transformacije podjetniških sistemov v panogah, kot je na primer bančništvo, lahko komercialna podjetja nadaljujejo svoj razvoj na zanesljivi in skalabilni podlagi z uporabo aplikacij, kot je SCADA v oblaku. Ali to pomeni, da tveganja ne obstajajo, da je realizacija teh sistemov v oblak vedno dobra rešitev? Ne, ne pomeni. Toda s temeljito analizo ter s pomočjo načrta prehoda in oceno ustreznih možnosti v oblaku vam lahko ta strategija zagotovi velike prednosti.
Prednosti sistemov za industrijski nadzor v oblačnem okolju
Implementacija novih ali migracija obstoječih aplikacij za spremljanje in upravljanje v oblaku prinaša veliko prednosti, tako s tehničnega kot s poslovnega vidika:
Dostop na zahtevo (On-demand) do potrebnih virov brez nakupa, namestitve in vzdrževanja fizične strojne in programske opreme.
Večja osredotočenost na upravljanje ključnih operacij in virov ob zmanjšanju uporabe on-site tehnologij.
Prilagodljiva uporaba distribuiranih virov s katere koli lokacije.
Boljša preglednost podatkov za spremljanje procesov v realnem času v celotnem podjetju (enterprise-wide).
Dostop do ekspertize na področju upravljanja sistemov, vzdrževanja varnosti in zaščite intelektualne lastnine.
Vse te prednosti prispevajo k hitrejšemu uvajanju sistemov, saj je migracija SCADA in drugih industrijskih sistemov zaradi tega privlačnejša za komercialne organizacije. V praksi se lahko srečamo z različnimi primeri implementacije – od javnih, zasebnih do hibridnih oblačnih okolij. Ko gre za koncepte uporabe, so uporabnikom na voljo različni oblačni servisi:
Infrastruktura kot storitev (IaaS) – namestitev programske opreme SCADA na oblačni infrastrukturi. Ključna prednost tega koncepta dostave je dostop na zahtevo (on-demand) do strežnika, pomnilnika in drugih virov. Namesto trajne investicije v vire strojne opreme jih uporabnik zdaj lahko poveča in zmanjša glede na trenutne potrebe. Prav tako se lahko razbremeni bremena upravljanja infrastrukture, za katero zdaj skrbi ponudnik oblaka.
Platforma kot storitev (PaaS) – koncept za razvoj in testiranje programske opreme in data base aplikacij v oblaku. Z uporabo nabora vnaprej izdelanih orodij v centraliziranem okolju lahko podjetja samostojno razvijajo aplikacije SCADA, temelječe na obstoječih platformah.
Programska oprema kot storitev (SaaS) – uporaba modela SaaS za nadzor procesa v industrijskem okolju razširja obseg zbiranja, integracije in distribucije podatkov v primerjavi s sistemi na mestu uporabe (on-premise). SaaS zagotavlja možnost dostopa do aplikacij neposredno iz oblaka, ob tem pa izboljšuje pogled na indikatorje uspešnosti (KPI) v realnem času in ustvarja vrednost od sistema SCADA.
Ali so industrijski sistemi v oblaku varni?
Čeprav uporaba industrijskih nadzornih sistemov v oblaku ni nov koncept, je njihov sprejem potekal razmeroma počasi. Operativne tehnologije (OT) so pogosto namensko zgrajene in izolirane od interneta, njihova migracija v oblak pa lahko ogrozi zanesljivost, zmogljivost in varnost. Kako pomembna je razpoložljivosti sistema OT se kaže tudi v tem, da ima lahko že najmanjši izpad ali zastoj pri delu (npr. zaradi počasne internetne povezave) velike posledice za varnost delavcev in celotnega poslovanja.
Ta vrsta premisleka je tradicionalno vzbujala skepticizem organizacij pri uvajanju novosti, kar vodi do zaključka, da je bil problem varnosti takšen, da so tveganja prevladala nad koristmi projekta. Ne glede na to pa so novi izzivi pri upravljanju on-premise sistemov SCADA v času kovidne krize spodbudili prehod teh sistemov v oblak.
Uporaba aplikacij SCADA v oblaku zahteva predvsem podrobno analizo tveganja in scenarijev uporabe (rehosting, refactoring, revising). Najhitrejši in najenostavnejši pristop je ponovna gostitev (rehosting) – namestitev obstoječe aplikacije v oblačno okolje, temelječe na servisu IaaS. To bi lahko tudi bil prvi korak faznega pristopa, ki bi iniciiral prvo analizo in odkrivanje priložnosti za izboljšanje sistema. Upoštevati je treba tudi element zrelosti storitev v oblaku.
Da bi oblačni ponudnik izpolnil zahteve sistema SCADA, je treba analizirati tudi kriterije, kot so lokacija gostovanja, varnost aplikacije in uporabniški podatki (kako in na kakšen način so informacije zaščitene), podpora za posodobitev programske opreme, reševanje trenutnih težav in drugih uporabniških izzivov, kot tudi pogodbo o ravni storitev (SLA). Le tako lahko rešimo vprašanje razpoložljivosti in izberemo zanesljiv model oblaka, ki bo ustrezno podpiral industrijske procese.
Strateški pristop k oblaku
Ključ za uvajanje tehnologij v oblaku v industrijskem okolju sta razumevanje in nenehno spremljanje tveganj. Organizacije pa bi morale oceniti različne modele oblaka in njihova morebitna tveganja, obenem pa bi se tudi morale aktivno ukvarjati s temo varnosti v komunikaciji s ponudnikom oblaka. V tem procesu imajo veliko vlogo oblačni integratorji, ki podjetjem pomagajo čim bolj učinkovito izkoristiti prednosti novih tehnologij. Vas zanima, kako lahko s prehodom obstoječih ali implementacijo novih industrijskih sistemov v oblak svojim strankam ponudite novo vrednost?
Če ste že raziskovali, kako se zaščititi pred napadi izsiljevalske programske opreme, ste zagotovo slišali, da so preventivne dejavnosti učinkovitejše od reaktivnih.